Nedávno sa v Českej republike konali prezidentské voľby, v ktorých zvíťazil Petr Pavel nad Andrejom Babišom. Novo zvolený prezident má so svojou krajinou naozaj veľké plány, a to aj čo sa týka ekonomickej stránky. Práve tú môže v dohľadnej budúcnosti čakať dôležitá zmena. Nielen on, ale aj ďalší vládni predstavitelia totiž hlasujú za to, aby krajina prešla z koruny na euro.
Kapitoly článku:
Samozrejme, nájde sa aj mnoho takých, ktorí euro odmietajú. Ako informuje portál EuroZpravy.cz, podľa podpredsedníčky opozičného hnutia ANO Aleny Schillerovej by sa ohľadne zavedenia eura v Česku malo konať referendum.
Hnutie ANO je proti zavedeniu eura. Schillerová však v relácii „Za pět minut dvanáct“, ktorý vysiela televízia Nova, uviedla, že strana plánuje usporiadať plebiscit.
![Peniaze euro bankovky a mince](https://www.techbyte.sk/wp-content/uploads/2023/09/euro-peniaze-bankovky-mince-jpg.webp)
Koalícia pre, opozícia proti
Debaty o zavedení eura v Českej republike sa vedú už dlhšie. Viac sa však rozprúdili začiatkom tohto roka, kedy sa tejto téme venoval už prezident Pavel. Jeho úmysel, čo sa týka koalície, podporujú strany STAN, Piráti a TOP 09. Opozičné hnutia sú skôr proti. Okrem ANO sa medzi ne zaraďuje aj ODS a SPD.
Prečítajte si tiež:
- AKTUÁLNE: O všetkom, čo predáte cez internet sa dozvie daňový úrad
- Veľká banka sa vopred ospravedlňuje: Oznámila termín, kedy vypne dôležité služby
- Ktoré krajiny EÚ majú najlacnejšie, resp. najdrahšie autá?
Schillerová v súvislosti s aktuálnou situáciou uviedla, že mnoho krajín eurozóny je oveľa viac zadlžených ako Česko, a že existuje rozdiel v ekonomickej a cenovej úrovni. Zároveň poukázala na prieskum, podľa ktorého väčšina občanov odmieta zavedenie eura. Taktiež zdôraznila, že nahradenie českej koruny eurom by malo byť politickým rozhodnutím.
Schillerová navrhla, aby bolo rozhodnutie o zmene meny prenechané na občanov, teda aby sa stalo predmetom referenda. Hnutie ANO sa vraj o tento krok postará.
Chcú, no nemôžu
Treba však poznamenať, že žiadna krajina nemôže prijať euro len tak. Záujemca o euro musí spĺňať tzv. maastrichtské kritériá, v opačnom prípade euro prijať nemôže. Česká republika podľa miestnych expertov z ministerstva financií a Českej národnej banky vraj ešte nie je na takýto krok dostatočne pripravená.
Prezident Pavel v rámci svojho novoročného prejavu vyzval krajinu k tomu, aby začala podnikať efektívne kroky k prijatiu eura. Premiér Petr Fiala z ODS uviedol, že diskusie ohľadne prijatia eura sa môžu zintenzívniť ešte väčšmi pred blížiacimi sa voľbami do Európskeho parlamentu.
![](https://www.techbyte.sk/wp-content/uploads/2024/01/cesko-jpg.webp)
Debaty samé o sebe však nestačia. V súčasnosti sa vláda zameriava predovšetkým na ozdravenie verejných financií, nakoľko práve zdravé verejné financie sú jedným zo základných kritérií, na základe ktorých sa posudzuje možnosť krajiny prijať euro.
Fiala oznámil, že krajina v posledných rokoch nespĺňala podmienky na vstup do eurozóny predovšetkým kvôli zlému stavu verejných financií. Maastrichtské kritériá jasne stanovujú, že deficit rozpočtu verejných financií musí byť nižší ako 3 % hrubého domáceho produktu (HDP). Česko sa má pod túto hranicu po prvýkrát od vypuknutia pandémie COVID-19 dostať až tento rok.
No žiaľ, krajina nespĺňala ani viacero ďalších kritérií, napríklad čo sa týka inflácie či úrokových sadzieb. Problémom bola aj absencia v európskom mechanizme výmenných kurzov ERM II.
Čo treba na vstup do eurozóny?
Vyššie sme viackrát spomenuli podmienky vstupu do eurozóny. Málokto však vie, čo presne obsahujú, resp. čo prikazujú. Tú hovoriacu o deficite rozpočtu verejných financií sme už spomenuli. Aké sú ďalšie?
![](https://www.techbyte.sk/wp-content/uploads/2023/11/digitalne-euro-jpg.webp)
Ako uvádza web consilium.europa.eu, dôležitá je aj cenová stabilita, resp. nízka miera inflácie. Tá podľa stanovených kritérií nemôže ročne presahovať 1,5 %. Ďalej je kľúčová stabilita výmenného kurzu, ktorú zabezpečuje už zmienená participácia v mechanizme ERM II. V neposlednom rade sa kritériá týkajú aj dlhodobej úrokovej sadzby, ktorá by nemala prekročiť úrokovú sadzbu troch členských štátov, ktoré v oblasti cenovej stability dosahujú najlepšie výsledky, o viac ako 2 percentuálne body.